Čelaď: |
borovicovité, Pinaceae |
Habitus: |
![](borovica_hladka/habitus.jpg) |
vo svojej domovine 30 až 50 metrov vysoký strom, v strednej Európe do 25 metrov |
|
Borka: |
![](borovica_hladka/kora.jpg) |
sivá až tmavosivá, u starších stromov rozbrázdená borka, tvoriaca obdĺžnikové platničky; mladé konáre sú zelené a ohybné |
|
Listy: |
![](borovica_hladka/list.jpg) ![](borovica_hladka/list2.jpg) |
ihlice od 5 do 15 cm dlhé usporiadané v brachyblastoch po piatich; modrozelené až sivozelené, mäkké a ohybné, prevísajúce |
|
Šištice - samčie: |
![](borovica_hladka/kvet_samci.jpg) |
žlté alebo fialové, tvoriace žltý peľ |
|
Šištice - samičie: |
|
ružovkastozelené, podlhovasto vajcovité až valcovité |
|
Semená: |
![](borovica_hladka/plod.jpg) |
krídlaté semená uložené vo valcovitých šiškách visiacich spravidla na konci konárov; šišky tmavohnedé, často ostávajúce na strome dlho po vypadaní semien; šišky na šupinách vylučujú veľké množstvo živice |
|
Nároky: |
Svetlomilná drevina, odolná voči nízkym teplotám. Dobre znáša mestské prostredie. |
Rozšírenie: |
Pochádza z východu Severnej Ameriky, kde tvorí rovnorodé aj zmiešané porasty ihličnatých lesov. Do Európy bola introdukovaná v roku 1705. U nás je často vysádzaná ako lesná drevina. V našich podmienkach trpí rôznymi ochoreniami spôsobenými najmä hubami. V rámci Slovenska bola vysádzaná aj v parkoch. Niektoré jej výsadby boli vyhlásené za chránené, napríklad Vejmutovkový porast v Kremnici, ktorý bol vysadený na prelome 19. a 20. storočia. |
tr>
Pôvodnosť: |
Nepôvodný druh, na území Slovenska iba ako pestovaná drevina. |
Využitie: |
Drevo sa využíva v stavebníctve, na výrobu nábytku, zápaliek. V Severnej Amerike patrí medzi najvýznamnejšie lesnícke dreviny. V strednej Európe často vysádzaná v mestskej zeleni. |
Zaujímavosť: |
V minulosti sa vo veľkom vysádzala pre potreby papierenského priemyslu. |
Synonymá: |
|